Patříte mezi lidi, kterým trhá srdce, když se vyhazuje jídlo? Plýtvání je závažné aktuální téma naší společnosti. Většina z nás si může dovolit koupit víc jídla, než spotřebuje. „Radši to koupím, než abych se pak proto musel vracet,“ takový mind set je naprosto běžný. Měli bychom se však zkusit zamyslet, nad tím, kolik jídla doopravdy spotřebujeme.
„Pokud by byly tyto potraviny zachráněny, nasytily by se jimi asi tři miliardy lidí. V Evropské unii připadá na jednoho člověka 127 kg potravinového odpadu za rok. Za 55 % jsou zodpovědné domácnosti, 18 % se vyhodí při výrobě a zpracování, 11 % má na svědomí primární produkce, 9 % ve veřejné stravování a 7 % vyplýtvají maloobchody,“ uvádí fakta Zachraň jídlo z výzkumu Organizace pro výživu a zemědělství a Eurostat.
Jaká jsou fakta o plýtvání podle Zachraň jídlo a různých výzkumných institucí? Co můžeme změnit, pokud začneme nad jídlem uvažovat ekonomicky?
Ze zbytků, které máte doma, jdou vykouzlit hlavní jídla nebo i snídaně. Spousta potravin, které vyhodíme se dá normálně zpracovat. Prozkoumejte například recepty Zachraň jídlo. Recepty jsou strukturované i podle různých druhů surovin.
Zachraň jídlo: Nestačí začít u sebe, je třeba usilovat o globální změnu
Zachraň jídlo je iniciativa, která řeší problém plýtvání jídlem ve velkém měřítku. Zaměřují se na změny zákonů, velké supermarkety nebo třeba jídelny. Snaží se logicky zasahovat tam, kde vznikají největší přebytky potravin. Proč by se měly vyhazovat tuny jídla, když mohou pomoct potřebným?
Jsem připraven
Díky osvětové kampani s názvem Jsme připraven, se podařilo získat 10 000 podpisů ohledně prodávání „křivé“ zeleniny. Tedy zeleniny, která vypadá povadle, nebo neesteticky. Vzkaz „Jsem připraven„, demonstruje odhodlání nakupovat i nehezky vypadající zeleninu a ovoce. Následně se podařilo tento problém změnit i u velkých potravních.
![](https://blog.givt.cz/wp-content/uploads/2024/06/depositphotos_36037293-stock-photo-food-waste-300x199.webp)
Křivá zelenina. Ilustrační obrázek. Zdroj: Depositphotos
„Záhy po spuštění kampaně na jaře roku 2016 začal křivou zeleninu nabízet internetový obchod Rohlik.cz a Penny Market. Od srpna do října roku 2016 prodali v Penny Marketu křivou zeleninu a ovoce za 13,5 milionu korun a na Rohlík.cz si zahnutou okurku či papriku vybere nejméně čtvrtina nakupujících. Zkušební prodej „křivé“zeleniny spustila v lednu roku 2017 i společnost TESCO,“ říká Tereza ze Zachraň jídlo.
Zachraň oběd
Jedná se o propojení zaměstnaneckých, nebo školních jídelen s různými charitativními projekty. Od začátku projektu v roce 2022 se k tomuto týdnu podařilo darovat již 50 tisíc zbylých porcí.
„Propojujeme firemní jídelny z charitativními organizacemi v okolí. Kde to jde, snažíme se, aby si jejich klienti jídlo vyzvedávali sami, kde to nejde, tam nám zdarma pomáhá logistická společnost DODO, se kterou na projektu spolupracujeme. Z Prahy se nám podařilo dostat do dalších 5 českých měst a plánujeme se rozrůstat dál,“ popisuje projekt Tereza.
![](https://blog.givt.cz/wp-content/uploads/2024/06/Snimek-obrazovky-2024-06-18-111620-300x300.png)
Zdroj: Zachraň jídlo
Jak to všechno začalo?
Projekt Zachraň jídlo vznikl v roce 2013. Zprvu se mělo jednat jen o happening, který však měl takový úspěch, že iniciativa rozšířit téma o plýtvání jídlem ve společnosti, se začala rozrůstat.
„Hostina pro tisíc – jednalo se o společný oběd pod širým nebem přímo na Václavském náměstí uvařený z více než 450 kg surovin, které by jinak přišly vniveč, a to kvůli estetickým nárokům nebo blížícímu se datu spotřeby. Dorazily desítky novinářů, na společný oběd pak stovky lidí, kteří se o jeho konání dozvěděli z rádia a televize. Úspěch Hostiny pro tisíc znamenal úspěšný start nové iniciativy Zachraň jídlo,“ popisuje příběh Modlová.
Díky úspěchu této akce se mohly začít řešit především zákony ohledně darování jídla a potravinových banek, které byly pro obchodníky značně demotivující.
„Obchodníci museli platit 15% DPH při darování jídla potravinovým bankám. V průběhu roku, který od Hostiny uběhl, se o problému začalo diskutovat v médiích a daň byla v prosinci roku 2014 zrušena. V roce 2018 následně prošla novela zákona o potravinách a tabákových výrobcích, která přímo nařizuje supermarketům s plochou větší než 400 m² nabídnout potravinovým bankám neprodejné potraviny,“ zakončuje Tereza.
Komentáře